Publikasjoner
NIBIOs ansatte publiserer flere hundre vitenskapelige artikler og forskningsrapporter hvert år. Her finner du referanser og lenker til publikasjoner og andre forsknings- og formidlingsaktiviteter. Samlingen oppdateres løpende med både nytt og historisk materiale. For mer informasjon om NIBIOs publikasjoner, besøk NIBIOs bibliotek.
1999
Forfattere
Åshild ErgonSammendrag
Kuldeherding induserer resistens mot overvintringssopper i korn og gras. Det ble undersøkt om ekspresjon av patogenese-relaterte (PR-) proteiner er involvert i herdingsindusert resistens mot overvintringssopper. Både Microdochium nivale (Fusarium nivale, snømugg) og den nord-amerikanske "cottony snow mold" induserte expresjon av PR-gener som koder for kitinase, b-1,3-glukanase, PR-1a og peroxidase i høsthvete. En kjenner ikke funksjonen til PR-1a, men de andre proteinene er trolig av betydning i plantenes forsvar mot patogener. Planter som var herda før inokulering og inkubering under kunstig snødekke, hadde en mye raskere eller sterkere ekspresjon av PR-genene enn uherda planter. Herding ser ut til å "sensitere" plantene slik at de reagerer bedre når de blir infisert. I tillegg til å bli indusert av overvintringssopper, ble PR-genene også indusert av abiotiske stressfaktorer når de ble kuldeherda eller inkubert under kunstig snødekke. En høsthvetelinje som er svært resistent mot overvintringssopper (CI14106) hadde generelt en sterkere ekspresjon av PR-1a enn det en mottakelig sort (Norstar) hadde. Både CI14106 og Norstar hadde en mindre evne til å uttrykke PR-gener når de ble inkubert ved -3°C enn når de ble inkubert ved 0°C. Dette kan ha en sammenheng med at høsthvete er mer mottakelig for "cottony snow mold" ved -3°C enn ved 0°C. Et cDNA som representerer et kuldeindusert gen fra høsthvete, lt1.1, ble isolert og sekvensert. Dette genet tilhører en familie av kuldeinduserte gener i korn som koder for små, hydrofobe proteiner som trolig er membran-bundne. Ekspresjon av lt1.1 var ikke påvirket av M. nivale infeksjon, men økte som følge av abiotiske forhold under inkubering. Kunstig smitting med M. nivale i felt ble utprøvd for å se om dette kunne bidra til bedre differensiering mellom genotyper i testing av snømuggresistens. Når forholdene var gunstige for snømugg-utvikling, så kunstig smitting ut til å ha en negativ effekt på differensiering mellom genotyper. Ved mindre gunstige forhold, kan kunstig smitting muligens bidra til en bedre genotypisk differensiering. Blant genotypene som var med i forsøkene hadde V1004, Mø76-29 og Tarso god overvintringsevne, også ved tilstedeværelse av abiotisk stress eller snømugg.
Forfattere
T.A Breland Ragnar EltunSammendrag
In a cropping systems experiment in south-eastern Norway, ecological (ECO), integrated (INT) and conventional (CON) forage (FORAGE) and arable (ARABLE) model farms were compared. After 5 years, topsoil was sampled in spring from spring grain plots and incubated for 449 days at controlled temperature and moisture content. There were no detectable differences between model farms in terms of total soil C or N. For INT and CON, however, values of microbial biomass C and N, microbial quotient, and C and N mineralization were, or tended to be, higher for FORAGE than for ARABLE. For ECO treatment, values were similar for FORAGE and ARABLE and did not differ significantly from that of CON FORAGE. For INT and CON, the metabolic quotient was lower for FORAGE than for ARABLE. Again, for the ECO treatment, values were similar for FORAGE and ARABLE and did not differ significantly from the CON FORAGE. We estimated the size of conceptual soil organic matter pools by fitting a decomposition model to biomass and mineralization data. This resulted in a 48% larger estimate for CON FORAGE than for CON ARABLE of physically protected biomass C. For physically protected organic C the difference was 42 %. Moreover, the stability of soil aggregates against artificial rainfall was substantially greater for CON FORAGE than for CON ARABLE. On this basis, we hypothesized that the lower microbial quotient in the FORAGE soils were mainly caused by a smaller proportion of active biomass due to enclosure of microorganisms within aggregates. Altogether, our results indicate a poorer inherent soil fertility in ARABLE than in FORAGE rotations, but the difference was small or absent in the ECO systems, probably owing to the use of animal and green manures and reduced tillage intensity in the ECO ARABLE rotation.
Forfattere
Bjørn ØklandSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Oleif Elen Trygve S. AamlidSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
O.S Utengen H.R Gislerød Brita ToppeSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Arnfinn Nes Nina Opstad Bjørn HagebergSammendrag
Resultata frå sortsforsøka i jordbær i 1999 er presenterte. Dyrkingsverdien av sortane er vurderte etter avling, kvalitet og sjukdomsresistens.
Forfattere
Gunhild BørtnesSammendrag
Omtala av prøvingar med sortar i sju ulike artar med urter
Forfattere
Gunhild BørtnesSammendrag
Oversyn over arbeid som er i gong med sortar i te og krydderplanter
Forfattere
Nina HeibergSammendrag
Sortsomtale av ni nye bringebærsorter som er under offentlig avl og som man kan få kjøpt planter av i år 2000 eller år 2001.
Forfattere
Arnfinn Nes J. HenriksenSammendrag
Nye jordbærsorter blir prøvde ut i forsøk i Planteforsk, i forsøksringar og hjå private bærdyrkarar. Det er i år to sortsforsøk på Planteforsk Kise som er planta i 1997 og 1998. Dei første avlingstala syner at nokre av sortane er interessante, og særleg sortane Polka og Honeoye. Den norske sorten Inga gav stor avling og store bær, men er svært svak mot mjøldogg og kvaliteten vart sterkt redusert i usprøyta felt.