Publikasjoner
NIBIOs ansatte publiserer flere hundre vitenskapelige artikler og forskningsrapporter hvert år. Her finner du referanser og lenker til publikasjoner og andre forsknings- og formidlingsaktiviteter. Samlingen oppdateres løpende med både nytt og historisk materiale. For mer informasjon om NIBIOs publikasjoner, besøk NIBIOs bibliotek.
1999
Forfattere
Jørund RolstadSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
G. Kamfjord H.S. Moum Hanne LykkjaSammendrag
Prosjektet ”Ressurskartlegging for miljøbasert reiselivsutvikling i Lofoten og Vesterålen” ble igangsatt i november 1997. Prosjektet er en videreføring av NIJOS prosjekt 4/97 ``Landskapet og reiselivsproduktet``. Formålet med det foreliggende prosjekt er å teste og videreutvikle NIJOS modellapparat for en kombinert landskapsog ressursanalyse knyttet til reisemålsutvikling gjennom arbeid i 13 utvalgte landskapsområder i region 31 Lofoten og Vesterålen. Basert på erfaringene fra de 13 eksempelområdene, gir rapporten en teoretisk gjennomgang av grunnlaget for landskaps- og ressursanalyse i forbindelse med reisemålsutvikling på steds- og områdenivå. Her fokuseres det på et antall forutsetninger som må tilfredsstilles i forbindelse med en videre standardisering ogrutinemessig anvendelse av verktøyet.Nærings- og handelsdepartementet ved reiselivsseksjonen og Nordland fylkeskommune ved Team reiseliv er prosjektets oppdragsgivere. Prosjektetsstyringsgruppe består av Tore Bjerke fra Nærings- og handelsdepartementet, Per Strømhaug fra Nordland fylkeskommune, Sølvi Engvik fra Lofotrådet og Hanne Lykkja fra NIJOS. Georg Kamfjord fra Handelshøyskolen BI tiltrådte styringsgruppen fra august 1998.
Forfattere
Gro Hylen Anette LudahlSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Knut Frode FramstadSammendrag
Undersøkinga baserer seg på bruk av bestandssimulatoren og optimerings-programmet Gaya-JLP. Grunnlagsdata er henta frå prøveflatene i landskog-takseringa. Simuleringane er gjort for regionane Buskerud og Vestfold, Hedmark, Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal, og Trøndelagsfylka og Nordland sør for Saltfjellet. Dei omfattar berre skogkledde område definert som produktiv skog. Effekten av virkemidla for gode som ikkje blir omsette i nokon marknad er undersøkt ut frå ein teori om at offentlege verkemiddel skal ivareta slike. Desse goda er binding av CO2, biologisk mangfald og estetikk. Nettobinding av CO2, dvs. opptak minus det som blir frigjort etter naturleg avgang og nedbryting av treprodukt, ligg inne i modellen. Indikatorar på både omfanget av det biologiske mangfaldet og estetikken er gjennomsnittleg alder på skogen, arealet av gammalskog, volum-andelen lauvtre, arealet av hogge område og ikkje handsama område og andelen frøtre- og skjermstillingshogstar. Vi går ut frå at innafor visse grenser verkar aukande alder, areal av gammalskog, areal av ikkje handsama område, andel lauvtre og andel frøtre- og skjermstillingshogstar og minkande storleik på hogge areal, positivt på biologisk mangfald og estetikk. Omfanget av daud ved er ein indikator på biologisk mangfald. Utteke volum er også ein viktig indikator då utteke volum og eksport/import av tømmer og med det import/eksport av miljøproblem heng saman. Skogskattleggjingssystemet i Noreg, direktelikninga, verkar ikkje inn på internrenta i skogbruket. Ei tilvekstskattleggjing ville påverke internrenta og er såleis simulert ved å auke kalkulasjonsrentefoten. Tilskotsordningar er simulerte ved å redusere respektive kostnader eller ved utbetalingar ved visse vilkår. Vi har lagt inn dagens tilskotsordningar og nokre andre potensielle tilskott. Restriksjonar er berre, i tillegg til balanse-kvantums-restriksjonar, sette på hogst av gammalskog. Resultata gir eit forholdsvis eintydig bilete av at tiltak som bidreg til at ein ville nytte ein kalkulasjonsrentefot i skogbruket over 2,5-3%, er negative for dei fleste og viktigaste av indikatorane. Direktelikninga er nærast ein garanti for at det ikkje vil skje og er difor svært positiv og viktig med omsyn på miljøindikatorane. Men det er eit spørsmål om ståande volum etter kvart kan bli så høgt at tette skogar med liten undervegetasjon kan redusere biologisk mangfald og kvaliteten på friluftslivet. Tilskott til vern ser ut til å vere langt meir kostnadseffektivt enn restriksjonar. Tilskott til rydding slår negativt ut for dei fleste indikatorane, medan tilskott til etablering uansett foryngingsmåte berre er betre enn dagens ordningar når det gjeld utteke volum. Dei viktigaste feilkjeldene er biologiske funksjonar rundt naturleg forynging og at naturleg avgang er sett konstant i høve til ståande volum, uavhengig av alder. Prisen er også uavhengig av utteke volum, og det er eit spørsmål om skogeigarane opptrer som profittmaksimerarar.
Forfattere
Håkon Helgerud Myhra Bohumil KuceraSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Bernt-Håvard Øyen Stein MagnesenSammendrag
I artikkelen ser vi på røynslene frå omlag 70 år med forsøk med lerk som skogstre på Vestlandet
Forfattere
Bjørn MoltebergSammendrag
En lett harving om høsten i enkelte kornområder kan gi mer miljøvennlig drift enn overvintring i stubbåker, etter en samlet vurdering av faktorene erosjon, ugras, halmdekke og avling.
Forfattere
Harald Kvaalen M. AppelgrenSammendrag
We studied how light from different light sources influences germination and postgerninative growth of plants from somatic embryos and seeds of Norway spruce (Picea abies [L.] Karst).Somatic embryos of three spruce genotypes and seeds were subjected to light from commercially available light sources: Philips TLD Blue 18W/18 (BL), Osram Fluora (FL), Philips Cool White TL 50W/33 (CW), Osram Warm White 18W/30 (WW), Philips Yellow 36W/16 (YE) and Philips TLD Red 36W/15 (RE), 18 h a day, with a photon flux (PAR) at 30 mu mol m(-2) s(-1). After 6 weeks the germination frequencies of the somatic embryo-derived plantlets were 50% under BL and 98% under RE. The corresponding mean root lengths were 6.7 and 15.4 mm. In somatic embryo-derived plantlets cultured under BL, FL, CW and WW, both roots and hypocotyls turned brown, presumably due to production of phenolic substances. Browning was less severe in somatic embryo-derived plantlets cultured under RE and YE. Under RE, the epicotyl elongated in 37% of the plantlets after 6 weeks, compared with 70% under the other light sources. Seed germination and postgerminative seedling growth was modestly influenced by light from these light sources. RE and WW initially delayed germination as compared with BL, FL and CW, but after 2 weeks, more than 90% of the seeds had germinated under all light sources. In conclusion, germination and postgerminative growth of somatic embryos of spruce is sensitive to differences in light quality, whereas seed germination and seedling growth is not.
Forfattere
Berit Skoglund SkåtøySammendrag
Lind (Tilia cordata Mill) Historisk betydning, innvandringshistorie, beskrivelse av treslaget, anvendelse i tidligere tider, lind i landskapet, sykdommer hos lind, fordeler og ulemper ved lind.
Forfattere
V Alm C Busso O.A RognliSammendrag
Meadow fescue (Festuca pratensis Huds.) is like most forage grasses an outbreeding plant species. Outbreeders are commonly characterised by having selv-incompatibility and severe inbreeding depression, which make the production of inbred lines and DH-lines difficult. Linkage anlysis is more complicated in outbreeders than in inbreeders. Markers may vary in the number of segregating alleles, one or both parents may be heterozygous, markers may be dominant or co-dominant, and usually the linkage phases of marker pairs are unknown (Maliepaard et al. 1997). One way to circumvent these complications is to carry out linkage analysis for each parent separately (Grattepagglia and Sederoff 1994). We have developed RFLP-and AFLP-markers in meadow fescue, and used a full-sib family consisting of approx. 140 progenies from a cross between a genotype from the Norwegian genotype "HF Løken" and a genotype from the Yoguslavian cultivar "B14" to construct preliminary linkage maps for meadow fescue. This paper will illsutrate problems and advantages using full-sib families for construction of molecular linkage maps.