Publikasjoner
NIBIOs ansatte publiserer flere hundre vitenskapelige artikler og forskningsrapporter hvert år. Her finner du referanser og lenker til publikasjoner og andre forsknings- og formidlingsaktiviteter. Samlingen oppdateres løpende med både nytt og historisk materiale. For mer informasjon om NIBIOs publikasjoner, besøk NIBIOs bibliotek.
1995
Forfattere
Tore SkrøppaSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Øystein DaleSammendrag
Rapporten bygger på innsamling av data for markskader fra fem regioner i Norge. Materialet omfatter data fra 117 hogstflater og 69 basveier. Det er gjort registreringer på tilsammen 487 prøveflater på hogstfeltene og 299 målestrekninger på basveiene. Formålet med undersøkelsen var å kartlegge omfanget av markskader etter tømmerdrifter, og å finne årsaker til skadene for å kunne komme med anbefalinger for å redusere disse. Driftsdata for tømmerdriftene og klimadata fra nærmeste målestasjon er i analysen blitt koblet sammen for å se på hvilken betydning været kan ha for omfanget av markskader.Skadene var gjennomgående minst etter de driftene som var gjennomført med lett utstyr (landbrukstraktor). Forskjellen er større enn forventet ut ifra tidligere undersøkelser. Årsaken er trolig at disse relativt små maskinene ikke kan brukes under de dårligste forholdene.Gjennomsnittlig spordybde på basveien for drifter i vinterhalvåret (middeldøgntemperatur under null) var 10,3 cm. I sommerhalvåret økte sporskadene med ca 73% til 17,8 cm i gjennomsnitt. Økt avvirkningsaktivitet i sommerhalvåret vil derfor kunne øke sporskadene i skogbruket betraktelig, dersom det ikke systematisk iverksettes tiltak for å unngå markskader. Dersom sporskader med gjennomsnittlig dybde over 25-30 cm skal repareres vil dette utgjøre henholdsvis 13% og 8% av basveienes lengde i gjennomsnitt ved vinterdrifter. I sommerhalvåret vil dette øke til 27% og 22%, dersom det ikke gjennomføres tiltak for å begrense skadene. Store årlige variasjoner i værforhold gjør det vanskelig å detaljplanlegge med hensyn på riktig tidspunkt for skogsdriften. Derfor vil det i tillegg til god planlegging være viktig å ha rutiner for å begrense sporskader (barlegging, valg av kjøretrasé osv.) og for hvordan de skal repareres. Sporskadene er hovedsakelig et transportproblem ved tradisjonelt flateskogbruk. For selektive hogster vil problemet også omfatte selve hogsten. Sporskader/råteproblematikken vil legge sterke begrensninger på bruken av denne typen hogster i sommerhalvåret spesielt i granskog på bæresvak mark. Registreringer av markskader på hogstflatene viste at bare 1,7% av totalarealet hadde skader med dybde over 5 cm.
Forfattere
Hans Fredrik Hoen Birger SolbergSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Finn Roll-Hansen Helga Roll-HansenSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Heli Viiri Kim von WeissenbergSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Arne Grønlund C. E AmundsenSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Anu Susi Ari Pappinen Kaija Keinonen-Mettälä Kim von WeissenbergSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Sammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Franck Brignolas François Lieutier A. YartSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag
Forfattere
Scott Michael Brainerd Jan-Olof Helldin Erik R. Lindström Erlend Rolstad Jørund Rolstad Ilse StorchSammendrag
Det er ikke registrert sammendrag