![](/tema/mat/baerekraftig-for/okt-norskandel-i-for/gronn-bioraffinering/grasmyse/_/image/ac3987dd-cde7-480b-8773-475b342f65cb:f3098dedaab3df7ccdf605471051bb954f0beac9/max-400/Steffen_Adler.jpg?quality=60)
Grasmyse
Etter at proteinet ifra saft-fraksjonen i en grønn bioraffineringsprosess er felt ut og fjernet fra løsningen, sitter en igjen med en fremdeles næringsrik væskefraksjon. Denne fraksjonen er en analog til myse-fraksjonen mange kjenner etter osteproduksjon, i at den er rik på lettløselige sukkerarter, vitaminer og mineraler.
![myse haldis](/tema/mat/baerekraftig-for/okt-norskandel-i-for/gronn-bioraffinering/grasmyse/_/image/dd5a551b-5c28-40b0-8449-39e6e54f560e:d1eb0ecb0ba185eeade1b1a107db52dae115b2c1/max-1280/myse%20haldis.jpg?quality=60)
De viktigste næringsstoffene i pressaft er vannløselige proteiner og sukker, samt mineraler, fett og ulike sporstoffer. Protein er nok det stoffet med størst kommersiell verdi, men det gjør ikke reststrømmen verdiløs.
Etter at proteinet er tatt ut, sitter en igjen med en næringsrik grasmyse som inneholder rikelig med sukker, mineraler, litt fett og en rekke andre komponenter. Grasmysa brukes per i dag vanligvis enten direkte som flytende husdyrfôr, som gjødsel tilbake til enga, eller som råstoff til biogassproduksjon.
For å styrke økonomien i produksjonen av grasprotein, samt for å bedre utnyttelsen av reststrømmen av næringsemner, leter en etter metoder og bruksområder for ytterligere fraksjonering av grasmysa i pågående internasjonale forskningsprosjekt. Mulige områder det arbeides innen er blant annet vekstnæring, farmakologi, fôr- og kosttilskudd og kosmetikk