Publikasjoner
NIBIOs ansatte publiserer flere hundre vitenskapelige artikler og forskningsrapporter hvert år. Her finner du referanser og lenker til publikasjoner og andre forsknings- og formidlingsaktiviteter. Samlingen oppdateres løpende med både nytt og historisk materiale. For mer informasjon om NIBIOs publikasjoner, besøk NIBIOs bibliotek.
2009
Forfattere
Unni AbrahamsenSammendrag
I foredraget ble resultater fra forsøkene i høsthvete i 2008 presentert.
Forfattere
Unni AbrahamsenSammendrag
I foredraget ble resultater fra forsøk med soppbekjempelse i bygg presentert
Forfattere
Unni AbrahamsenSammendrag
I foredraget ble resultater fra soppbekjemingsforsøkene i 2009 gått gjennom og diskutert
Forfattere
Unni AbrahamsenSammendrag
I foredraget ble forsøksresultater fra 2008 presentert, og anbefalinger for soppbekjemplese i hvete i 2009.
Sammendrag
Kontu og Columbo er begge sorter som kan dyrkes i de tidligste områdene i Norge. Forskjell i resistens mot sopp kan gi større risiko for alvorlig avlingsreduksjon i Kontu enn i Columbo. Uansett sort må en regne med at det i de fleste år vil være behov for soppbekjempelse i åkerbønne. Columbo gir normalt 20-30 % høyere avling enn Kontu og anbefales i de beste områdene. Kontu bør likevel anbefales når en ønsker å så åkerbønner på litt seine skifter eller i områder som ligger helt i yttergrensen av dyrkingsområdet for åkerbønner. Kontu anbefales likeså for de som skal dyrke åkerbønner for første gang, da risiko for å mislykkes på grunn av for kort vekstsesong er vesentlig større med Columbo enn med Kontu. Gloria og Paloma er for seine til at de kan anbefales. Akerbonner.pdf
Sammendrag
Faust bør fortsatt være hovedsorten for ertedyrkerne på Østlandet. Tidlighet er et viktig kriterium med tanke på innhøstingsforhold. Tinker, med 7 % større avling siste året, noe bedre stråstyrke og høyere proteininnhold, er et godt alternativ i områdene med lengst veksttid. Av nye sorter ser den danske sorten Jetset svært lovende ut, med høg avling, høgt proteininnhold og bedre stråstyrke enn Faust. Proteininnholdet er en viktig egenskap som bør inn i forbindelse med prisavregning. Erter.pdf
Sammendrag
I 2008 var det liten lønnsomhet i tidlig behandling mot sjukdommer i vårhvete. Sykdomsangrepet kom seint, og lave doser gitt rundt skytingstidspunktet hadde for kort varighet denne sesongen. Tre kvart dose av en blanding av Proline og et storbilurin/strobilurinblanding ga tendenser til bedre resultat enn tre kvart dose Proline, og like bra resultat som full dose Proline. Forsøkene bekrefter at strobiluriner brukt aleine ser ut til å ha redusert effekt både mot hvetebladprikk og hveteaksprikk. Ensidig bruk av en middeltype gir stor risiko for utvikling av resistens eller nedsatt følsomhet hos soppene for et middel. En har i flere år anbefalt at strobiluriner ikke skal brukes mer enn en gang pr sesong i Norge, og at de alltid skal blandes med et "ikke storbilurin". Denne anbefalingen står fast. Vi anbefaler en tilsvarende strategi for Proline som for strobilurinene, for at ikke sjukdommene skal utvikle nedsatt følsomhet for Proline. Det vil si at Proline også bør brukes med en blandingspartner. En eventuell tidlig behandling i vårhvete vil som regel være enten for å bekjempe mjøldogg eller hvetebrunflekk (DTR). Tidlig angrep av hvetebrunflekk vil først og fremst forekomme ved ensidig hvetedyrking kombinert med redusert jordarbeiding. Dersom det kun er mjøldogg en vil bekjempe, er Forbel et godt middel. Dersom det er tidlig angrep av hvetebrunflekk, vil en behandling med Stereo eller Zenit være et godt valg. Behandlingstidspunkt og evt. hvorvidt en bør behandle to ganger i vårhvete vil variere fra sesong til sesong. Været vil spille veldig stor rolle for valg av strategi, men også forgrøde og jordarbeiding. For hvetebladprikk og hveteaksprikk vil nedbørsforholdene utover i sesongen være av stor betydning for om behandling bør settes inn rundt skyting, eller om den kan utsettes til fram mot blomstringstidspunktet. Dette vil også være av betydning for den dose som bør velges. VIPS-varselet (http://www.vips-landbruk.no/ ) vil være til stor hjelp til å vurdere utviklingen av evt. sjukdomsangrep.Angrep av hveteaksprikk og av og til hvetebladprikk kommer normalt et stykke ut i sesongen, og mest aktuelle behandlingstidspunkt vil være i perioden fra flaggbladet er fullt utviklet til fram mot blomstring. Enkelte sesonger kan det være aktuelt med to ganger behandling i vårhvete. Været vil spille veldig stor rolle for valg av strategi, men også forgrøde og jordarbeiding. Mot hvetebladprikk og hveteaksprikk vil en blanding av Proline og et strobilurin/strobilurinblanding være et godt valg. Tidspunkt og valg av dose vil være avhengig av smittepresset det enkelte år: Dosen vil normalt kunne reduseres noe hvis risikoen for angrep kommer seint i sesongen. Varselet på http://www.vips-landbruk.no/ vil være et godt hjelpemiddel ved vurdering av tidspunkt for behandling.En sein behandling (rundt blomstring) med Proline for å redusere risikoen for fusariumangrep kan være aktuell enkelte år, men det bør i så fall baseres på en varsling. Et system for en slik varsling arbeides det med ved Bioforsk Plantehelse. VekstreguleringOgPlantevern.pdf
Forfattere
Unni AbrahamsenSammendrag
I foredraget ble tidspunkt for VIPS-varslene sett opp mot avlingsutslag for soppbekjempelse til ulike tidspunkt i forsøkene i 2008
Sammendrag
Varslene i VIPS for bladflekksjukdommer i høsthvete var i de fleste tilfelle i godt samsvar med registrert lønnsomhet for bekjempelse i forsøkene. Varslene kom litt for seint i 2008 i for tidlig sådd vårhvete. For vårhvete sådd i mai var varslene i samsvar med forsøksresultatene.
Forfattere
Randi Therese Garmo Adam Dunstan Martin Adam Dunstan Martin Erling Thuen Øystein Havrevoll Håvard Steinshamn Egil Prestløkken Åshild T. Randby Åshild T. Randby Margrete Eknæs Andres Waldmann Olav ReksenSammendrag
Progesterone profiles in Norwegian Red cows were categorized, and associations between the occurrence of irregularities in the profiles and the commencement of luteal activity were investigated. The cows were managed in 3 feeding trials from 1994 to 2001 and from 2005 to 2008 at the Norwegian University of Life Sciences. The cows were followed from calving, and the milk samples collected represented 502 lactations from 302 cows. Milk samples for progesterone analysis were taken 3 times weekly from 1994 throughout 1998 and from 2005 to 2008 and 2 times weekly from 1999 to 2001. Commencement of luteal activity was defined as the first day of 2 consecutive measurements of progesterone concentration >= 3 ng/mL not earlier than 10 d after calving. Delayed ovulation type I was defined as consistently low progesterone concentration, <3 ng/mL for >= 50 d postpartum. Delayed ovulation type II was defined as prolonged interluteal interval with milk progesterone measurements <3 ng/mL for >= 12 d between 2 luteal phases. Persistent corpus luteum (PCL) type I was defined as delayed luteolysis with milk progesterone >= 3 ng/mL for >= 19 d during the first estrous cycle postpartum. Persistent corpus luteum type II was defined as delayed luteolysis with milk progesterone >= 3 ng/mL for >= 19 d during subsequent estrous cycles before first artificial insemination. Delayed ovulation type I was present in 14.7%, delayed ovulation type II in 2.8%, PCL type I in 6.7%, and PCL type II in 3.3% of the profiles. Commencement of luteal activity was related to milk yield, parity, PCL type I, and the summated occurrence of PCL type I and II. The least squares means for the interval to commencement of luteal activity were 24.2 d when PCL type I and II were present and 29.5 d when PCL type I and II were absent. The likelihood of pregnancy to first service was not affected in cows with a history of PCL when artificial insemination was carried out at progesterone concentrations <3 ng/mL (i.e., during estrus); however, cows that had experienced PCL were more likely to be inseminated during a luteal phase. The occurrence of delayed ovulation and PCL in Norwegian Red cows was less than that reported in most other dairy populations.