Bra år for norske kirsebær og moreller
![IMG_9491_cropped2](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/42a960a2-57c4-4004-b014-f74dd0a3f6b3:f8b82cb5d8a4799745148be9265267faa3805440/max-1280/IMG_9491_cropped2.jpeg?quality=60)
Kirsebær er en betegnelse for de to hovedgruppene, søtkirsebær og surkirsebær. Søtkirsebær kalles vanligvis moreller her til lands, mens surkirsebær er det vi kaller kirsebær. Foto: Siri Elise Dybdal
Det meldes om et bra år for kirsebær og moreller flere steder i Norge. Det samme gjelder plommer, epler og pærer. Mangel på godkjente plantevernmidler kan imidlertid bli en utfordring for frukt- og bærdyrkerne i årene som kommer.
I Hardanger er morellhøstingen i full gang. Forsker Gunnhild Jaastad ved NIBIO Ullensvang bekrefter at det ser ut til å bli en veldig bra sesong. Det skyldes i stor grad det varme været i blomstringsfasen. Blomstene fikk en god start og alt skjedde litt tidligere enn normalt.
– Noen var bekymret for at blomstringen skjedde så raskt at pollinatorene ikke rakk å gjøre jobben sin, men det gikk heldigvis fint, forteller forskeren.
Plantevernsituasjonen endrer seg
Selv om det går mot et varmere klima står utfordringene i kø for norske frukt- og bærdyrkere.
I 2015 implementerte Norge et EU-direktiv som gjorde integrert plantevern obligatorisk for alle profesjonelle brukere av plantevernmidler. Dessuten har flere vanlig brukte insektmidler blitt forbudt, både i EU og i Norge. I praksis betyr dette at produsentene i stor grad må basere seg på alternativer til kjemiske plantevernmidler fremover.
– Dette skaper bekymring hos produsentene, forteller Jaastad. Dessverre er det grunn til å tro at klimaendringene vil bidra til økte utfordringer med skadegjørere i tiden fremover.
![Testing av insektnett med maskestørrelse på 0,9 millimeter. Nettet dekker til tunnelene i endene og på sidene. Foto: Gunnhild Jaastad](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/f9e563ac-ea82-458e-b3c2-5161ccb4339a:c254528e6480dc7bbd2c6694c1284753e4470022/width-768/20240731_133614_cropped.jpg)
Nytt prosjekt skal se på alternativer
Jaastad og hennes kolleger er involvert i et nytt forskningsprosjekt som skal se på alternative strategier til tradisjonell sprøyting. Prosjektet IPM Fruit ledes av Bjørn Arild Hatteland og er et samarbeid mellom NIBIO, NMBU og flere utenlandske forskingsinstitusjoner.
I det fireårige prosjektet skal forskerne blant annet teste ut alternative tiltak for å gjøre plantevern i frukt- og bærproduksjonen mer bærekraftig. Prosjektet skal undersøke skadedyrenes naturlige fiender, både i og utenfor frukthager. De skal se på fysiske tiltak, biologiske plantevernmidler og hvordan man best kan kombinere ulike tiltak under norske forhold.
![Martin Dolejs monterer insektnett i plasttunnek. Foto: Gunnhild Jaastad](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/ab0fccae-f37a-4149-bb21-b2ba1f3e6cce:b2fee314a9d3f0bde45029f77c8e75d330d26165/width-768/Tunnel4_cropped.jpg)
Tester bruk av insektnett
Moderne morellproduksjon foregår stort sett i tunneler som er dekket av plast fra mai til august.
– I samarbeid med to lokale produsenter tester vi nå bruk av insektnett med maskestørrelse på 0,9 millimeter. Nettet dekker til tunnelene i endene og på sidene. Nettingen slipper inn luft, men vi håper at skadeinsektene kan holdes ute. En utfordring kan imidlertid være at små nyttedyr, som for eksempel snylteveps, også stenges ute, forteller Jaastad.
– Her må vi finne en god balanse. Nettene må holdes åpne i blomstringsperioden, slik at de pollinerende insektene får gjort jobben sin. Man må også legge til rette for at dyrkerne kan komme inn med traktor, slik at bladgjødsling og sprøyting med soppmidler kan gjennomføres som vanlig.
![Bankeprøver brukes til å måle mengde skadedyr, og for å finne nyttedyra i frukthagen. Foto: Erling Fløistad](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/9693151e-53c3-4a7f-a1ac-4d5d5cf3bfb0:4322f4c1da78879ee5d10f7e047ae945ce0093f9/width-768/ef-20170522-121702.jpg)
Kartlegger forekomst av skadedyr og nyttedyr
– Vi har feller oppe som registrere forekomsten av ulike skadegjørere, f.eks. kirsebærflue og kirsebærmøll, gjennom sesongen. I tillegg har vi tatt bankeprøver for å finne ut hva som finnes av nyttedyr og andre skadedyr.
Rødfottege er en relativt ny skadegjører i norsk morelldyrking. Arten flyr senere på sesongen og derfor bør nettene og plasttunnelene trolig stå oppe også en stund etter at morellene er høstet. Dette for å unngå at tegene flyr inn og legger egg på trærne. Etter klekking overvintrer de små nymfene i barksprekker.
I forsøket med insektnett bruker forskerne også bølgepapp til innsamling av nymfer.
– Bølgepappen simulerer barksprekker, forteller Jaastad.
– Vi ønsker å se om det er forskjell på forekomsten av tegenymfer i de tunnelene som er dekket med insektnett og de som ikke er det.
KONTAKTPERSON
![](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/b9f7efe7-73ca-4f99-b1d7-db8721a9a9f4:31a36e2d009bdb5174c101452639f87a74f355b9/max-400/Gunnhild_Jaastad.jpg?quality=60)
![12-15.jpg](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/1ec9e85d-966d-435b-89a6-2455fbd20812:80ac9be90603a516d40ccac13968dad86b8a61f4/width-768/12-15.jpg)
![Kirsebærflue er en av de viktigste skadegjørerne i moreller. Den legger eggene sine inne i bæret der larvene klekker og spiser seg innover. Moreller med larver er selvsagt ikke populære blant forbrukerne. Derfor må fluene bekjempes. Foto: Gunnhild Jaastad](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/26814d1f-1f70-4d77-bede-37f24db9c030:6b0aadb2e9963c7ac500381d8bd1b237177de458/width-768/kirseb%C3%A6rfluga_cropped.jpg)
![Rødfottege har de siste årene blitt en betydelig skadegjører i norske morellhager. Foto: Gunnhild Jaastad](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/9794d5b5-bc09-4e17-be88-83d320e628e9:e13d0fc28091c38ecf76dc9533e053109c1fe1df/width-768/raudfottega_cropped.jpg)
![Rebekka Bråten monterer en sylinder av bølgepapp rundt stammen på morelltreet. Denne skal brukes til fangst av tegenymfer. Foto: Gunnhild Jaastad](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/654477a5-391b-4eae-a538-3c17143c1b95:fd684502fa091c3156ae32b3041426dec9906fea/width-768/20240731_132745.jpg)
KONTAKTPERSON
![](/nyheter/bra-ar-for-norske-kirsebaer-og-moreller/_/image/b9f7efe7-73ca-4f99-b1d7-db8721a9a9f4:31a36e2d009bdb5174c101452639f87a74f355b9/max-400/Gunnhild_Jaastad.jpg?quality=60)
Tekst frå www.nibio.no kan brukast med tilvising til opphavskjelda. Bilete på www.nibio.no kan ikkje brukast utan samtykke frå kommunikasjonseininga. NIBIO har ikkje ansvar for innhald på eksterne nettstader som det er lenka til.